![Article title](https://harjuelu.ee/wp-content/uploads/2024/08/juri-gum-1024x727.jpg)
![Article title](https://harjuelu.ee/wp-content/uploads/2024/08/juri-gum-1024x727.jpg)
Valminud on järjekordne moodne hoone Jüri aleviku servas, Tuule spordikompleksi kõrval. Hallis toonis puit annab kolmekordsele hoonele stiilse välimuse, mida eriti rõhutab lakooniline haljastus. See on 1. septembril õpilasi ja õpetajaid ootav Rae gümnaasium. Nii on vähemalt kirjas hoone sissekäigul.
„Ametlikult oleme Rae riigigümnaasium, aga et Rae vallas enam teisi gümnaasiume pole, siis ei hakanud ka „riiki“ oma nimesse välja kirjutama, lihtsalt Rae gümnaasium,“ kõneleb kooli direktor Sirje Kautsaar. 1. septembril alustavad koolis direktori kinnitusel gümnaasiumihariduse omandamist ligi 360 õppijat. Täpne õppurite arv selgub esimesel koolipäeval.
Koolis hakkavad valdavalt õppima Rae valla enda gümnasistid, „Rae vallas tegutses enne Jüri gümnaasium, mis nüüd reorganiseeriti. Sealt tulevad õppurid meile üle,“ kõneleb direktor. Tulijaid on ka naabervaldadest.
Õppureid ootab uues õppehoones veel värvi järgi lõhnavad 26 moodsat õpiruumi ja avar aatrium. Mis Rae gümnaasiumi eriliseks teeb, on kohe kõrval asuv Tuule spordihoone. See kuulub küll vallale, aga oodatud on ka gümnasistid. Liikumistundides on noorte kasutuses täismõõtmetes sportmängude saal, erinevad jõusaalid.
Uue gümnaasiumi eripärad
Uues gümnaasiumis pole õppesuundi. Õppija paneb ise oma õppekava kokku kohustuslikest kursustest ja valikkursustest. „Pakume noortele tuleviku töömaailma õpikimpe – kolm kursust igas kimbus –, millest üks kursus on inseneeriavaldkonda tutvustav. Õpilane valib igal aastal ühe kimbu kas oma huvidele vastavalt või õpingute jätkamise kindlustamiseks,“ kõneleb direktor. Nii kujundab noor ise kõige paremini oma õppesuuna.
Tahame, et meie kool valitakse teadlikult, mitte ei otsi noor siit võimalust gümnaasium lihtsalt läbida.
Sirje Kautsaar.
„Meie eesmärk on pakkuda head keskharidust noorele, kelle soov on edasi õppida,“ räägib direktor. Kooli õppekavas on panustanud reaalainetele, tulevikus loodetakse palju koostööd teha kõrgkoolidega. „Tahame, et meie kool valitakse teadlikult, mitte ei otsi noor siit võimalust gümnaasium lihtsalt läbida,“ ütleb direktor, avaldades lootust, et kooli selline valik aitab noortel tulevikus leida endale rahuldust pakkuv tänuväärne elukutse.
Ka õpetajad on olemas
Õpetajate puudus on üldteada. Alustavas gümnaasiumis on aga õpetajad olemas. Tegevuse lõpetanud Jüri gümnaasiumist tulid mitmed pedagoogid üle Rae kooli. Mõned pedagoogid, kelle elukoht on Rae vallas, otsustasid linnakoolist ära tulla.
„Iga õpetaja kohale oli konkurss. Eriti tihe konkursisõel oli inglise keele ja keemia õpetaja kohale. Oli, kelle hulgast valida. Hispaania ja vene keele õpetajad leidsime alles viimastel päevadel,“ meenutab direktor konkurssi. Hispaania keele õpetamist jätkatakse riigigümnaasiumis nendele, kes Jüri gümnaasiumis sellega alustanud olid. „Aga kui on huvilisi hispaania keelega alustamiseks, siis sellekski on võimalus,“ kinnitab direktor.
Nüüd on vaja erineva taustaga õpetajad ühtse meeskonnana tööle panna. Kõik on uus septembrikuus, ütleb laulusalm. Rae gümnaasiumis nii see ongi. Uus hoone, uued inimesed. Nüüd tuleb kõik toimima saada, kõik peavad üksteise ja uue ümbrusega kohanema. Selle pärast direktor pingelangust veel ei tunne ega tunnista. Sellest hoolimata, et talle on see juba teine kool käivitada.
Aja tähtsus
Sirje Kautsaar alustas pedagoogina 1994. aastal. On hiljem töötanud koolis nii huvijuhi kui õppealajuhatajana. Uue kooli nullist loomise esimene kogemus oli 2017. aastal, mil tegevust alustas Rapla gümnaasium.
„On oluline, et aeg, mille noor ja õpetaja koos klassiruumis veedavad, oleks tähenduslik. „Lihtsalt õppetunde lugedes ja linnukesi selliselt kirja saada ei ole kindlasti tähendust loov ja väärtuslik aja kasutamine,“ rõhutab Sirje Kautsaar. →