Täna õhtul autasustatakse Kose kultuurikeskuses 2016. aasta parimaid sportlasi, antakse välja preemia “Meie teejuht, meie õpetaja” ning Kultuurkapitali ja teised auhinnad.
![](http://www.harjuelu.ee/wp-content/uploads/2017/01/puusta-201x300.jpg)
![](http://www.harjuelu.ee/wp-content/uploads/2017/01/puusta-201x300.jpg)
Maakonna parima naissportlase nominente oli seekord viis. Valik langes Rae valla purjetajale Ingrid Puustale, kes on Harju parim olnud ka varem. “Juhatuse otsus oli võrdlemisi üksmeelne. Saada Rio olümpial purjelaua RS.X klassis 11. koht on suursaavutus. Selle kõrvale ei ole suurt midagi asetada, sest kes üle nelja aasta olümpiale pääses ja seal hästi esines, on tunnustamist väärt,” ütlevad spordiliidu tegevjuht Sirje Tikerpäe ja peaspetsialist Rein Suppi. Nominendid olid ka Rae valla vibulaskja Inge Sirkel-Suviste, Maardu allveesportlased Jelena Smirnova ja Ksenia Belomestnova ning Viimsi valla tennisist Anett Kontaveit.
Meestest on olnud viimaste aastate parim Saue linna rattaorienteeruja Lauri Malsroos. Tema mullune tublim tulemus oli maailmakarika teine koht. Lisaks Malroosile olid parima meessportlase nominendid tantsija Konstantin Gordilov Maardust (koos Dominika Bergmannovaga saavutas 10 tantsu MMil kolmanda koha), purjetaja Karl-Martin Rammo Viimsist (OMil 31. koht), motosportlane Rannar Uusna Saku vallast (motokrossi MMil viies, enduro EMil teine), allveeujuja Aleksandr Drozdov Maardust (MMi kuues) ning kurnimängija Mihhail Jefremov Harku vallast (EMi kuld). Parima tiitli saab Saku mees Rannar Uusna.
Palju tublisid tegijaid
Nii Tikerpäe kui ka Suppi sõnul oli tublisid tegijaid palju. “Maardu on väga aktiivselt parimaid esitanud ja neil on ka palju saavutusi. Mehi ja naisi oli mõlemaid nominentide hulgas kaks. Neist kolm allveeujujat,” ütleb Suppi, ja lisab, et kogu Harjumaale läks mullune aasta meremaakonnale kohaselt hästi. Eriti hea meel on Suppil Viimsi noorte purjetajate üle, kes said viimasel hetkel Rio pääsme. “Neile kukkus õnn ja rõõm tõesti kaheteistkümnendal tunnil sülle. Väga tublid on ka Rio paraolümpial esinenud sportlased,” lisab mees.
![](http://www.harjuelu.ee/wp-content/uploads/2017/01/uusna_1.jpg)
![](http://www.harjuelu.ee/wp-content/uploads/2017/01/uusna_1.jpg)
Praegune Harjumaa spordiliit on asutatud 13. juunil 1990. aastal ning on 13. juunil 1936 loodud Harjumaa liidu ja 26. aprillil 1947. aastal asutatud Vabatahtliku spordiseltsi “Jõud” Harjumaa nõukogu õigusjärglane.
80 aasta taguste sündmuste mäletajaid ehk toonase Harjumaa spordiliidu asutajaid enam elus pole. Küll teab Sirje Tikerpäe, et 1930ndatel asutati enamus Eesti maakondade liitusid. “Riik püüdis spordisüsteemi korrastada ja aidata. Esimesed spordiliidud ning seltsid oli Harjus juba tsaariajal Jõelähtme kandis. Harju oli üks viimaseid, kus loodi klubide liit ning seda tehti 13. juunil 1936,” räägib praegune tegevjuht. ENSV ajal loodi 26.aprillil 1947 spordiühingu Jõud Harju allorganisatsioon.
Üleminekuaeg oli maakonna spordile raske. “Tänu sellele, et ENSV aja lõpus ja uue Eesti alguses juhtis Harju sporti Valdek Gross, jäime ellu. Ta oli isiksus, suurte sidemete ja korraldusvõimega mees. Omavalitsused andsid ka 1990ndatel palju abi, sest riik ei eraldanud midagi,” ütlevad Tikerpäe ja Suppi. 1990ndatel oli ka suur roll ka maavanematel, kes rääkisid välja toetusi ja tegid pidevat selgitustööd, et sporti on tarvis.
Talimängud ootavad
Kas 80 ja enamast aastast Harjus on plaanis ka suurem spordiraamat? “Tiit Läänega oli mõned aastad tagasi konkreetselt juttu, kuid kogu projekt takerdus rahanappuse taha. Mitmed maakonnad on üllitanud selliseid raamatuid. Aga tekib küsimus, kas koostada isikute või tegevuse koguteos,” seletab Suppi. Kogu Harjumaa spordiloo kirjapanek nõuaks ilmselt mitu paksu köidet.
Mida toob aga alanud aasta? Suurim sündmus on spordiliidu Jõud talimängud märtsi esimesel nädalavahetusel Valgas. “Oleme olnud väga aktiivsed osavõtjad. 1959 alustati mängudega ja alates 80ndest on Harju olnud kõige osavõturohkem maakond,” ütleb Tikerpäe. Suppi tänab Jõudi, et suve- ja talimängud õnnestus säilitada. “1990ndate alguses oli nii, et mänge peeti ENSV aja spartakiaadide jäänukiks. Praegu võib öelda, et mängude programm ja osavõtjate arv kasvab. Juuli alguses toimuvad ka 25. valdade ja 42. linnade mängud,” ütleb Suppi. Vallad võistlevad Vinnis, linnad aga Valgas.
TEAVE: Kultuurkapitali Harjumaa ekspertgrupi aastapreemiad
• Kaido Laas, Kuusalu rattaklubi treener ja rattamaratoni korraldaja . Kuusalu aasta spordisündmus toimus mullu kolmandat korda.
• Ester Legonkov, Saue gümnaasiumi kehalise kasvatuse õpetaja ning kergejõustikutreener. Aastal 2013 võitis Saue TV 10 olümpiastarti. Legonkovi tuntuim õpilane on kaugushüüpaja Ksenija Balta.
• Indrek Drell, Laagri kooli kehalise kasvatuse õpetaja ning kergejõustikutreener. Laagri on viimastel aastatel võitnud maakonna koolidevahelised võistlused.
• Guido Trees, Peningi külavanem ja Raasiku valla spordihing.
• Valdur Kalme, Kose spordimaja juhataja. Kompleksi kuulub ka suur staadion (maakonna esindusstaadion) ning ujula.
• Keila korvpallikool ja selle juht Tarmo Hein. Mõned klubi kasvandikud on jõudnud ka Eesti koondistesse.